![Pilt on illustratiivne.](http://f9.pmo.ee/yxesh0ilAmVeeVzd54s3e1c14NE=/1442x0/filters:focal(97x16:843x650):format(webp)/nginx/o/2024/06/13/16147131t1h7ab7.jpg)
Tihti võib juhtuda, et kiire elutempo ja kohustused hakkavad mõjutama meie üldist heaolu. Kuidas ära tunda, et oled täiesti stressis?
Tihti võib juhtuda, et kiire elutempo ja kohustused hakkavad mõjutama meie üldist heaolu. Kuidas ära tunda, et oled täiesti stressis?
Esimene märk stressist ilmneb juba muutunud meeleolus ja heaolutundes. Ameerika arsti Gerda Maiselli sõnul võib pea olla hõivatud lendlevate mõtetega, mis omakorda mõjutab mälu ning tähtsate asjade meelespidamist, vahendab New York Post. Stressiga kaasnev ärevustunne muudab senimaani nauditud tegevused ebahuvitavaks ning isegi igapäevased toimingud muutuvad vaevaliseks.
Tavaliselt märkavad muutusi käitumises meile kõige lähedasemad inimesed. Ärritunud olek, tugevad emotsionaalsed lajatused ja eneseisolatsioon viitavad sellele, et tegu võib olla stressiga.
Uuringud on näidanud, et stress mõjutab meie keha tervikuna. Nõrgenenud immuunsüsteem võib lõpuks viia sagedaste haigestumisteni. Meie kehas leiduvad loomulikud tapjarakud järk-järgult vähenevad ning keha ei suuda enam viiruste vastu võidelda. Suurenenud kortisoolitase takistab keha põletikuvastast reaktsiooni, mistõttu on nakkused kerged tulema.
Halvenenud näonahk, olgu selleks akne, põletik või ekseem, võivad olla põhjustatud liigsest stressist. Stressist tulenenud söögiisu muutus väljendub nii ülesöömises või vastupidiselt, väheses toidu tarbimises. Samuti on mõjutatud meie unekvaliteet. Raskused uinumisega või isegi pärast piisavalt kaua magamist väsinuna ülesärkamine võivad viidata sellele, et on aeg lasta enda kehal korralikult välja puhata ja lõõgastuda.