![](http://f8.pmo.ee/il52Kptyrw5JoRjn1p4lz3OVbYA=/1442x0/filters:focal(810x521:2906x2198):format(webp)/nginx/o/2017/06/13/6779375t1he667.jpg)
Magamatus ja napp unetundide arv tõstab aju tundlikkust toidulõhnadele.
Magamatus ja napp unetundide arv tõstab aju tundlikkust toidulõhnadele.
Vähene uni mõjutab meie aju tundlikkust toidulõhnade suhtes, leiavad uued uuringud. See selgitaks, miks unepuuduse käes vaevlevate inimeste jaoks on näksimine eriti ahvatlev ning miks nad tihti vaevlevad ülekaalu käes, kirjutab sciencenewsforstudents.org.
Northwesterni ülikoolis tehtud uuringus võeti vaatluse alla grupp täiskasvanud inimesi, kes olid eelneval ööl maganud vaid mõne tunni. Igal osalejal lasti sisse hingata toidulõhnu. Näiteks lasti neile kartulikrõpsude ja kaneelirullide, aga ka näiteks kuusepuu lõhna. Kogu protsessi ajal jälgiti nende ajutegevust MRI skannimisseadmega. Masin märgistas piirkonnad, kus vere voolavus oli suurem, need piirkonnad ajust olid sel hetkel kõige aktiivsemad.
Mõni nädal hiljem kordasid samad osalejad eksperimenti. Seekord olid kõik osalejad saanud eelneval ööl kaheksa tundi magada, mistõttu olid aju kõrgema aktiivsusega piirkonnad eelnevast korrast erinevad.
Väsinuna näitas osalejate aju aktiivsust kahes piirkonnas, mis on seotud haistmisega. Sellist reaktsiooni toidulõhnadele nendes piirkondades ei olnud, kui osalejad olid saanud öösel piisavalt magada. Kõrgendatud reaktsiooni ei toimunud ka siis, kui osalejad oli vaadanud pilte millestki muust kui toidust.
Uuringus tehtud järeldused on esialgsed. See tähendab seda, et tulemusi saab kinnitada, kui sellele järgneb suurema mahuga uuring.