Üks uuringu autoreist, Jeanne Duffy ütles, et nende avastuse kohaselt on naiste bioloogilise kella tsükli keskmine pikkus umbes kuus minutit lühem kui meestel, vahendas huffingtonpost.com.
Kui teile tundub, et kuus minutit ei muuda midagi, siis mõelge sellele kui kellale, mis liigub kuus minutit kiiremini kui peaks, võrdles Duffy. Ilma seda tagasi keeramata liigub kell aina kaugemale 24-tunnisest tsüklist.
Harvardi uuring viidi läbi 157 inimesega, kes viibisid kuni kaheksa nädalat unelaboris. Sellest selgus, et 35 protsendil naistest oli loomuomane päevane tsükkel, mis kestis alla 24 tunni (st nad sättisid enda magamamineku aja varasemaks) ning sama lugu oli meestest vaid 14 protsendil.
Uuring näib kinnitavat USA riikliku uneuuringute sihtasutuse korraldatud 2007. aasta küsitluse tulemusi, mille kohaselt maadlevad naised paljude uneprobleemidega. Kahel kolmandikul (67 protsendil) naistest tuli uneprobleeme ette vähemalt paaril ööl nädalas ning 46 protsendil juhtus seda igal öösel või peaaegu igal öösel.
Umbes pooled naistest nentisid, et nad ei tunne end hommikul ärgates väljapuhanuna.
37 protsendi küsitletud naiste sõnul oli neil raskusi uinumisega ning 34 protsenti ärkasid üles liiga vara ja ei suutunud tagasi magama jääda – seda vähemalt paar korda nädalas.
Kui 24 tunnist ööepäevas ei tundu kunagi piisavat, et kõik tehtud saaks, siis uue uuringu kohaselt annab sisemine kell naistele sellest vähemgi aega. See võib muuta veelgi keerulisemaks korralikuks uneks aja leidmise, ent keha unevajaduse ignoreerimine toob rohkem kahju kui kasu.
2007. aasta küsitlusest selgus, et naised, kes enda sõnul said korralikult magada vaid paar korda kuus või vähem, puudusid uneprobleemide või unisuse tõttu tõenäolisemalt töölt vähemalt ühe päeva. Naised, kelle päevaseid tegemisi unisus vähemalt paar korda nädalas segas, olid ka 36 protsenti tõenäolisemalt ülekaalulised.