![](http://f10.pmo.ee/-rldfBmnlAR-6D3ZQz6WrDCOKuU=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2015/06/09/4167765t1hd55f.jpg)
Nutiseadmed ja sotsiaalmeedia koguvad üha populaarsust, kuid nende populaarsuse kasvul on üks tõsine miinus: inimesed on oma seadmetest järjest enam sõltuvuses ja liiguvad üha vähem.
Nutiseadmed ja sotsiaalmeedia koguvad üha populaarsust, kuid nende populaarsuse kasvul on üks tõsine miinus: inimesed on oma seadmetest järjest enam sõltuvuses ja liiguvad üha vähem.
Üks asi on see, kui täiskasvanu on otsustanud lasta nutiseadmetel oma elu vallutada, aga kahjuks näitab ta sellega lapsele halba eeskuju. Teadlased on kindlaks teinud, et laste passiivne eluviis (vähene füüsiline aktiivsus, video- ja arvutimängude mängimine ning teleri vaatamine) võib tõsta ülekaalulisuse riski, tekitada tähelepanuprobleeme ja raskusi koolis, kirjutab Psychology Today.
Ameerika lastearstide akadeemia soovitab piirata laste nutiseadmete kasutust. Akadeemia hinnangul ei tohiks lapsed olla päevas erinevate ekraanide ees kauem kui kaks tundi. Kodus tuleks julgustada lapsi rohkem lugema raamatuid ja harivaid tekste, samuti võiks leppida kokku, et mingid kohad (nt magamistuba) on nutiseadmetest vabad ja seal nutitelefoni ega tahvelarvutit kasutada ei tohi.
Kahjuks on selgunud, et mida rohkem veedavad lapsed aega nutiseadmetes, seda madalam on nende füüsiline aktiivsus. See peaks kõiki vanemaid murelikuks muutma, sest füüsiline aktiivsus aitab lastel paremini keskenduda ja soodustab mõttetööd. Liikuma ei pea palju – uuringud on näidanud, et kõigest 20 minutit füüsilist aktiivsust päevas parandab laste õpitulemusi.
Füüsiline aktiivsus mõjub ka vaimsele tervisele hästi: see vähendab depressiooni, ärevust ja muid psühholoogilisi probleeme. Lisaks kõigele muule tõstab füüsiline aktiivsus laste enesehinnangut.
Järgnevalt on välja toodud mõned nõuanded, kuidas võiks panna lapsi rohkem liikuma: