![](http://f8.pmo.ee/ZuXNDGQNzfROGsPU3LZhdV59lpI=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2012/08/29/1289982t1h73e5.jpg)
Uue uuringuga on leitud naistel geen, mis vastutab õnnetunde eest. Meestel see samasuguseid tundeid ei tekita.
Uue uuringuga on leitud naistel geen, mis vastutab õnnetunde eest. Meestel see samasuguseid tundeid ei tekita.
Lõuna-Florida ülikooli teadlased on leidnud seose ühe erilise geeni ja naiste enesealgatusliku õnnetunde vahel, vahendab Forbes. Geen nimega monoaminooksüdaas (MAO) määrab selle, kuidas aju dopamiini ja serotoniini töötleb. Need kemikaalid panevad meid naeratama.
Mida rohkem on seda geeni naise DNAs, seda kiiremini aju neid kemikaale lagundab, mis tähendab, et seda kiiremini kaob rõõmutunne. Geeni madal tase tähendab, et heatujuhormoonid püsivad organismis kauem.
Doktor Henian Chen selgitas, et see on esimene naiste «õnnegeen». «Olin tulemuste tõttu üllatunud, sest MAO madalat taset on seostatud mõne negatiivse tulemusega nagu alkoholism, agressiivsus ja antisotsiaalne käitumine,» sõnas ta. «Mõned teadlased on seda nimetanud isegi sõdalase geeniks, kuid vähemalt naistel, on meie uuringu järgi selle geeniga vedanud.»
Üllataval kombel ei ole sel geenil meeste puhul õnnetundega mingit pistmist. Neil on see küll olemas, kuid see ei tööta samal moel. Chen ja uuringu kaasautorid oletavad, et põhjuseks on meeste kõrgem testosteroonitase, mis nullib MAO positiivse mõju meeste tujule. Näiteks tõi teadlane noored mehed – võimalik, et mehed muutuvad vananedes õnnetumaks, sest testosteroonitase nende organismis tõuseb.