![Illustreeriv foto.](http://f11.pmo.ee/Otlt2_hA2s7V-PCfwhjiDb9fpvI=/1442x0/filters:focal(349x168:638x365):format(webp)/nginx/o/2024/07/12/16217170t1h52d7.jpg)
Kõhutuuled on täiesti normaalne osa soolefunktsioonidest ja enamasti ei pane inimene neid isegi tähele.
Kõhutuuled on täiesti normaalne osa soolefunktsioonidest ja enamasti ei pane inimene neid isegi tähele.
Gaaside moodustumine on märk, et seedimine töötab normaalselt. Toome välja mitmeid fakte, mis on nii üllatavad kui olulised.
Ebameeldiv lõhn. Halvad lõhnad tekivad väävliühenditest, mis tekivad siis, kui jämesoole bakterid seedivad toidu halvasti seeditud osi. Tugevat haisu võivad eelkõige tekitada kapsad, kaunviljad, pähklid, muna ja liha.
Mitu korda päevas. Keskmiselt peeretab terve soolestikuga inimene 14 korda ööpäevas. Soolegaase tekib selle aja jooksul umbes 2–3 liitrit. Enamasti pole neid väljutusi isegi märgata.
Kiirus. Teaduslikke fakte uurides selgub, et kõhutuul liigub kolm meetrit sekundis.
Riietus. Liiga kitsad, liibuvad ja kõhtu pigistavad riided võivad kergesti kõhugaase suurendada, ilma et sooletegevuses oleks midagi ebanormaalset.
Süttimisoht. Kõhugaasid võivad tõepoolest süttida. Peerudes sisalduvad gaasid, näiteks vesinik ja metaan, on tuleohtlikud. Kõige tuleohtlikumad on haisvad peerud, kuna need sisaldavad vesiniksulfiidi.
Ära hoia kinni. Peeru ei tohiks tagasi hoida, sest see võib põhjustada kõhuvalusid ja valusaid puhitusi. Tasub ka teada, et gaasid leiavad väljapääsu niikuinii. Gaasid väljuvad kehast nii pärasoole kui ka hingamise kaudu.
Paigal istumine. Pikad autosõidud, lennureisid ja istuv töö põhjustab kõhutuultega kimpus olemist. Et kõhuvalu päeva ei rikuks, püüa regulaarselt liigutada ja mitte pikalt ühe koha peal istuda.