![](http://f12.pmo.ee/dxPvrjrJ76YO2mgefEQwpzqgmJY=/1442x0/filters:focal(389x214:654x369):format(webp)/nginx/o/2020/01/16/12875972t1h7de9.jpg)
Allergiaajakirjas avaldatud uuringu kohaselt võib lapse sündimise aastaaeg mõjutada allergiate tekkimise tõenäosust hilisemas eas. Sügisel ja talvel sündivatel lastel on erinevad riskid, kirjutab Telegraph.
Allergiaajakirjas avaldatud uuringu kohaselt võib lapse sündimise aastaaeg mõjutada allergiate tekkimise tõenäosust hilisemas eas. Sügisel ja talvel sündivatel lastel on erinevad riskid, kirjutab Telegraph.
Southamptoni ülikooli teadlased leidsid, et sügisel sündinud lastel on suurem risk ekseemi tekkeks, aga sügise ja talve vahel sündinutel suurem risk astmaks.
Uuringu läbiviimiseks kaardistati DNA proovid. Proovid võeti inimestelt, kes elavad Wighti saarel. Teadlased leidsid, et epigeneetilised tunnused seostuvad aastaajaga, mil laps sündis ja avaldavad mõju veel ka 18 aastat hiljem.
Teadlased suutsid sünniaasta epigeneetilisi märke kombineerida allergiatega. Allergia ja hingamisteede geneetika professori John Holloway sõnul olid tulemused üpris huvitavad.
«Teame, et sündimise aastaaeg mõjutab inimest terve elu,» sõnas ta.
«Näiteks sügisel ja talvel sündinutel on suurem risk astmaks. Kuid meil polnud õrna aimugi, et mõju võib olla nii pikaajaline,» jätkas Holloway.
«Epigeneetilised markerid on seotud DNAga ja võivad mõjutada geeniekspressiooni pikki aastaid, võib-olla ka järgmist põlvkonda,» ütles professor.
Holloway siiski ütleb, et raseduse aega pole vaja teadlikult muutma hakata. Teadlaste sõnul on vaja rohkem uuringuid, et mõista, kuidas aastaajad täpsemalt haigusriske mõjutavad ja võib-olla on seal veel lisategureid, nagu näiteks temperatuur, päikesevalgus ja toitumine.
Teadlased väidavad, et sündimise aastaaeg võib ka kõike muud mõjutada, nagu näiteks eluea pikkust.