Stanfordi ülikooli õppejõud Matt Abrahams ütles, et kuigi small talk võib tunduda triviaalne, toob see häid tulemusi, sest lubab avastada teisega ootamatult ühiseid huve ja väärtusi. Nii saame luua sidemeid inimestega, kellest me poleks ehk arvanudki, et nad võiksid olla osa meie elust.
Ekspert paljastas fraasi, mida head suhtlejad alati kasutavad. «Räägi sellest lähemalt» on toetav reaktsioon – see toetab seda, mida teine ütleb. Vastupidine reaktsioon on suunata vestlus enda peale. Kui su sõber kaebab oma tüütu naabri üle, võid näiteks öelda: «Minu naaber on veel hullem. Tema eilne pidu läks laiali alles pärast kella kolme öösel.»
Nii oled viinud jutu tagasi enda ja oma murede juurde, selle asemel, et kutsuda vestluspartnerit veelgi rohkem panustama. Vestlus ei toimi, kui sa ei lase teisel rääkida ja ei kuula, vaid ootad, millal on sinu kord rääkida. Mida mugavamalt keegi end sinuga tunneb, seda kergemini ta avaneb.
Jutu mujale viibimine pole ilmtingimata halb, kuid toetav reaktsioon julgustab avatumat vestlust. Õiges kontekstis on hea vahepeal endast rääkida – teised inimesed tahavad teada sinu kohta ja sa ei taha paista endassetõmbunud või salatsev. Lihtsalt paljud inimesed teevad vea, kasutades teiste lugusid kui võimalusi endast rääkida.
Parimad vastused on sellised, mis julgustavad teist end avama. Küsimused, nagu «Mis juhtus järgmisena?» või «Mis sulle selle juures meeldis?», viivad small talk'ist millegi sügavama poole. Alguses võib see tunduda keeruline, kuid ajaga läheb lihtsamaks.
Meie kõigi peas on negatiivne hääl, mis ütleb, et me ei ole kuigi head sotsiaalsetes olukordades, kuid uuringud näitavad, et inimesed meeldivad teistele tegelikult rohkem, kui nad ise arvavad, kirjutab YourTango.